Hubble Space Telescope / 30leté fotografické žně teleskopuVýběr toho nejlepšího z 30letého archivu kosmického teleskopu, Hubble Space Telescope29.4.2020 | Otakar Brandos
Kosmický dalekohled Hubble během své 30leté mise získal ohromné množství dat,
ze kterých jistě budou těžit i příští generace astronomů. Vždyť zpracovat na 1,4 miliónů
záznamů není jen tak. Pro laickou veřejnost jsou však nejvděčnějšími snímky úchvatných
6. června 2018 byl Hubbleův kosmický dalekohled použit k pozorování planety
Saturn, která byla v té době asi 1,4 miliardy kilometrů od Země. Krásně jsou vidět
Saturnovy prstence. Z vnější strany jsou to
prstence A, B a C s Enckeho mezerou a Cassiniho dělením. Data z jiné mise (Cassini) naznačují,
že Saturnovy prstence vznikly před asi 200 milióny lety, tedy v době dinosaurů. ![]() První ze série čtyř snímků, který zobrazuje světelné echo hvězdné exploze v lednu 2002.
Snímek byl pořízen 17. prosince 2002 a vznikl kombinací expozic s pomocí modrého (B), zeleného
(V) a infračerveného (I) filtru. ![]() Kosmickou housenku připomíná další z fotografií HST. Mlhovina vznikla díky silným hvězdným
větrům a intenzivnímu ultrafialovému záření, které produkují extrémně jasné a horské hvězdy
spektrální třídy O vzdálené od
mlhoviny 15 světelných let. Těchto 65 hvězd spolu s 500 méně jasnými hvězdami spektrální
třídy B tvoří hvězdnou asociaci Cygnus OB2. Předpokládá se, že asociace dosahuje celkové
hmotnosti 30 000 Sluncí! Kosmická housenka označována jako IRAS 20324 + 4057 je protohvězdou
v rané fázi evoluce, která stále ještě pohlcuje okolí materiál. ![]() Další úžasný snímek pořídil Hubble s pomocí kamery ACS. Zachycuje část oblohy
v souhvězdí Střelce s červenými a modrými
hvězdami promítajícící se na pozadí tisíců vzdálenějších hvězd a galaxií. Hvězdy mívají
různé barvy: velice horké hvězdy jsou modré a bílé, zatímco chladnější hvězdy bývají červenější.
Chladnější mohou být proto, že jsou menší a nebo proto, že jsou staré a vstoupily do fáze
rudého obra. ![]() V centru dalšího krásného snímku sedí Wolf-Rayetova hvězda
WR 31a v souhvězdí Lodní kýl, která je od
nás vzdálena asi 30 000 světelných let. Mlhovina vznikla v důsledku interakce silných hvězdných
větrů s okolním plynem a odvržené obálky horké hvězdy. Podle odhadů mlhovina vznikla před asi
20 000 lety a rozpíná se rychlostí asi 220 000 kilometrů za hodinu! ![]() I na další fotografii z Hubbleova kosmického teleskopu sedí uprostřed mlhoviny
hvězda. Tentokráte hvězda IRAS 12196-6300. Tato velice mladá hvězda, která se nachází asi
2 300 světelných let od Země, je stále doslova v plenkách.
Není starší než 10 miliónů let. ![]() I další snímek z roku 2006 pořídil Hubble s pomocí kamery ACS (Advanced Camera for Surveys).
Poskytuje úžasné detaily vláknitých struktur obklopujících jasné jádro galaxie
NGC 1275. Tato vlákna jsou obklopena velice horkým plynem a udržována silným magnetickým polem. ![]() HST zamířil své ostříží oko i na jednu z nejznámějších a nejfotogeničtějších galaxií
- galaxii Sombrero (Messier, M104). Tato úžasná
galaxie byla pojmenována Sombrero, protože se podobá širokému okraji a vrcholem mexickému
klobouku. Galaxie M104 dosahuje zdánlivé jasnosti 8 magnitud. Je tak snadno vidět již
prostřednictvím malých dalekohledů. Galaxie M104 leží na okraji kupy galaxií v Panně a je
jedním z nejmasivnějších objektů této skupiny. Její hmotnost odpovídá asi 800 miliardám
Sluncí. Od nás je vzdálena asi 30 miliónů
světelných let. ![]() Na paškál si Hubble vzal i galaxii NGC 1300, která je považována za prototyp spirálních
galaxií s příčkou. Spirální galaxie s příčkou se od normálních spirálních
galaxií liší tím, že spirální ramena se "neprotáčejí" po celé své délce a vytvářejí jakousi
příčku, v jejímž středu leží jádro galaxie. ![]() Další z fotografií zachycuje blízkou galaxii M106, která je od nás vzdálena asi 20 miliónů
světelných let. ![]() Galaxie UGC 2885 je asi 2,5× větší než naše Galaxie
- Mléčná dráha a obsahuje asi 10× více hvězd. Nachází se v souhvězdí
Perseus a od Země je vzdálena asi 232 miliónů světelných let. ![]() Na další z fotografií HST je trpasličí galaxie
NGC 1569, která patří ke galaxiím s bouřlivou
hvězdotvorbou. Tyto hvězdé kolébky vyfukují obří bubliny a superbubliny, které prolétají tělem
galaxie. Hvězdné továrny produkují zářivé modré hvězdy. Bouřlivá hvězdotvorba propukla v NGC 1569
teprve poměrně nedávno - před asi 25 milióny lety a utichala v době, kdy se na Zemi objevili
nejstarší předci člověka. Spuštění hvězdotvorby má na svědomí patrně hromadná exploze
supernov. ![]() Na dalším snímku, který byl pořízen při příležitosti oslav 23. výroční HST na oběžné
dráze, je zachycena část oblohy v souhvězdí Orion.
Jedná se o nádhernou mlhovinu Koňská hlava, která je označována také jako Barnard 33. Snímek
byl pořízen v infračerveném světle, které díky větší vlnové délce může snadněji pronikat
vrstvami prachu ve vnitřních částech mlhoviny. Výsledkem je spíše éterická a křehká struktura
jemných záhybů plynu, která je velmi odlišná od vzhledu mlhoviny ve viditelném světle. ![]() Tato jemná struktura připomínající pramínky kouře a jisker z letního ohňostroje je
pozůstatkem hvězdného výbuchu v sousední galaxii. Hubble zachytil zbytek supernovy uvnitř
Velkého Magellanova mračna (LMC),
blízké galaxie obíhající naší Mléčnou dráhu. ![]() Poměrně častým námětem Hubbleova kosmického dalekohledu byly Pilíře
stvoření v Orlí mlhovině. Snímek byl opět pořízen v infračerveném světle snáze pronikajícím
skrze vrstvy plynu a prachu. ![]() Jemná bublina vznášející se poklidně v kosmickém prostoru jen zdánlivě představuje oázu
klidu. Ve skutečnosti se jedná o rázovou vlnu po explozi supernovy. Jedná se tak
o zbytek po explozi supernovy označovaný
jako SNR B0509-67.5 ve Velkém Magellanově mračnu ve vzdálenosti
asi 160 000 světelných let od Země. Bublina plynu, která byla fotografována s pomocí WFC
(Wide Field Camera) 28. října 2006 a v X-oboru observatoří Chandra 4. listopadu 2010, má
průměr asi 23 světelných let a expanduje ohromnou rychlostí 18 miliónů km/h (asi 2 %
rychlosti světla). ![]() Snímek Hubbleova kosmického dalekohledu zachycuje kompaktní hvězdnou kolébku
v souhvězdí Labutě, která je označována
jako Sh 2-106, s nově zrozenou hvězdou S106 IR uprostřed, která je stále zahalena prachem.
Snímek vznikl kompozicí obrazů HST a japonského dalekohledu Subaru, aby se rozšířilo zorné
pole kolem okrajů obrazu. ![]() Masivní uskupení mladých hvězd, starých jen několik málo miliónů let, sídlí v mlhovině
30 Doradus ve Velkém Magellanově Mračnu (LMC). Některé z hvězd dosahují až 100násobku hmotnosti
našeho Slunce. Za několik miliónů let tyto hvězdy vzplanou jako supernovy. Oblast zobrazená
s pomocí kamery WFC má v průměru asi 100 světelných let. ![]() Unikátní planetární mlhovina NGC 2818
je vnořena do otevřené hvězdokupy NGC 2818A. Planetární mlhovina se nachází ve vzdálenosti
10 000 světelných let v jižním souhvězdí Kompas. ![]() Tento snímek z HST je vůbec první fotografií vzdáleného kvasaru
s pětinásobnou projekcí. Obraz pěti kvasarů vznikl díky efektu zvanému gravitační
čočka. Silné gravitační pole masivního objektu - v tomto případě shluku galaxií - ohýbá
a zesiluje světlo objektu - v tomto případě kvasaru - který je dále za ním. Ačkoliv již dříve byly
pozorovány další gravitační čočky, např. známý Eisteinův kříž, je tento obraz jediným případem, kdy
vícenásobný obraz kvasaru vděčí za vznik skupině galaxií. ![]() |
|
Velký Roudný Úplňky Chata Horalka Strečno Jeseníky, ubytování Soumrak Luční bouda Velká Fatra, ubytování Choustník Helfenburk Venušiny misky Hukvaldy Elbrus Afélium Zverovka Chalupská slať Krkonoše, ubytování Spacáky Vysoký vodopád Mont Blanc Pluto Vosecká bouda Cvilín Chata Šerlich Bouda Jelenka Karlštejn Pluto Jarní prázdniny Liška Matterhorn Hrad Lichnice Sirotčí hrádek Higgsův boson Opruzeniny Cumulonimbus Pohorky | |
Beskydy | Bílé Karpaty | Blatenská pahorkatina | Brdy | Broumovská vrchovina | Česká Kanada | České středohoří | České Švýcarsko | Český les | Český ráj | Děčínská vrchovina | Doupovské hory | Drahanská vrchovina | Džbán | Hanušovická vrchovina | Hornosvratecká vrchovina | Hostýnské vrchy | Chřiby | Javorníky | Jeseníky | Ještědsko-kozákovský hřbet | Jevišovická pahorkatina | Jizerské hory | Králický Sněžník | Krkonoše | Krušné hory | Křemešnická vrchovina | Křivoklátská vrchovina | Litenčická pahorkatina | Lužické hory | Nízký Jeseník | Novohradské hory | Orlické hory | Pálava | Podbeskydská pahorkatina | Podyjí | Rakovnická pahorkatina | Ralsko | Rychlebské hory | Slavkovský les | Slezské Beskydy | Smrčiny | Svitavská pahorkatina | Šluknovská pahorkatina | Šumava | Švihovská vrchovina | Vizovická vrchovina | Vlašimská pahorkatina | Vsetínské vrchy | Východolabská tabule | Zábřežská vrchovina | Zlatohorská vrchovina | Ždánický les | Železné hory | Žulovská pahorkatina | Belianské Tatry | Branisko | Bukovské vrchy | Burda | Cerová vrchovina | Čergov | Čierna hora | Chočské vrchy | Kremnické vrchy | Krupinská planina | Kysucké Beskydy | Laborecká vrchovina | Levočské vrchy | Ľubovnianska vrchovina | Malá Fatra | Malé Karpaty | Muránska planina | Myjavská pahorkatina | Nízké Tatry | Ondavská vrchovina | Oravská Magura | Oravské Beskydy | Ostrôžky | Pieniny | Podunajská pahorkatina | Pohronský Inovec | Polana | Považský Inovec | Revúcka vrchovina | Roháče | Slanské vrchy | Slovenský kras | Slovenský ráj | Spišská Magura | Beskydy | Stolické vrchy | Strážovské vrchy | Starohorské vrchy | Šarišská vrchovina | Štiavnické vrchy | Tribeč | Velká Fatra | Veporské vrchy | Vihorlat | Volovské vrchy | Vtáčnik | Vysoké Tatry | Východoslovenská rovina | Zemplínské vrchy | Žiar |