Treking > Tipy na výlet > Trojmezí České republiky neboli čtyři trojmezné kameny
Trojmezí České republiky neboli čtyři trojmezné kamenyKameny aneb na návštěvě čtyř trojmezí České republiky16.5.2012 | Arnošt Lukeš
Na svých toulkách v letech 1991 až 2009 jsme prakticky obešli republikou po státní hranici. Definice říká, že státní hranice je smyšlenou čarou, která odděluje na povrchu země a svislou plochou nad i pod zemí výsostné území, vzdušný prostor a hlubinu země jednoho státu od sousedních států. ![]() Délka státní hranice naší republiky je 2 290,2 km, s Německem 810,3 km, s Polskem 761,8 km, s Rakouskem 466,3 km a se Slovenskem 251,8 km. Státní hranice jsou v terénu vyznačeny hraničními kamenyTěmi největšími kameny jsou trojmezní hraniční monolity - trojhranné jehlany, samotné vysoké asi 215 cm od základny. U základny je délka strany 70 cm, i s podstavcem je nadzemní výška trojmezního obelisku asi 240 cm. Čtěte také: Túra na nejjižnější bod České republiky Nižší kategorií jsou základní kameny v průměrné vzdálenosti asi 25 km od sebe. Hranici dělí na úseky. Tyto základní kameny mají vlastní rozměry 30 × 30 × 180 cm. Třetím druhem hraničních kamenů jsou hlavní kameny, kterými jsou označeny všechny lomové body hraniční čáry. Mají vlastní rozměr 25 × 25 × 141 cm. Mezi jednotlivými hlavními kameny pak jsou mezilehlé hraničními kameny. Vzdálenosti mezi nimi nesmí být větší než 150 m a musí být z jednoho na druhý dobře vidět. Hraniční kameny jsou zapuštěny do podloží alespoň 50 cm. ![]() Pod kameny v hloubce 25 cm jsou kamenné desky o rozměrech 15 × 15 × 4 cm s vyrytým geodetickým křížem uprostřed. Křížem jsou označeny i horní patice hraničních kamenů. Kameny jsou usazeny tak, že geodetický kříž na horní ploše kamene se shoduje s geodetickým křížem kamenné destičky pod hraničním kamenem. Na slovensko - české hranici bylo postaveno na 4 600 hraničních kamenů po celé hranici jich je přes 40 tisíc. Každý je podrobně zdokumentován. Trojmezí je geografický bod, kde se setkávají hranice tří států. Jejich počet závisí na počtu sousedních států. Rozloha státu není pro počet trojmezí hranic kritériem, Rusko jich má osm, Kanada a USA žádný, Čína jedenáct. Česká republika má čtyři mezistátní trojmezí:
Postupně jsem s kamarády navštívii pěšky všechny. V roce 1991, po pádu železné opony jsme se vydali na Šumavu. Na stezkách, kde se 40 let pohybovaly pouze ozbrojené hlídky v zelených brigadýrkách v doprovodu služebních psů, jsme moc turistů nepotkali. Nebylo ale vzácností, potkat jeleny a srnce. Přes Třístoličník jsme dorazili na naše první trojmezí. Místo, kde se setkávají hranice ČR, Rakouska a SRN, leží ve výšce 1 321 m nad mořem. Bylo označeno mezníkem se symboly jednotlivých států. Později se dozvídáme, že dva roky po naší návštěvě byl osazen nový kámen. Je důstojným symbolem tohoto místa. V roce 2000 při putování Slezskem jsme se dostali k nejvýchodnější obci republiky. V katastru svérázné obce Hrčavy navštěvujeme druhý trojstátní bod. Samotný bod styku hranic byl obtížně dosažitelný, leží ve strži potoka. Pokud by byl trojmezní kámen umístěn zde, hrozilo by nebezpečí, že jej odnese voda při jarních táních či prudkých deštích. Bod byl určen pouze geodeticky, jako střed kružnice opsané vrcholům rovnoramenného trojúhelníka, tvořeného třemi monolity z leštěné žuly. Jednotlivé monolity se nacházejí na území Česka, Polska a Slovenska. U hrčavského trojmezí jsou k vidění tři ze čtyř druhů hraničních kamenů. Později jsem na internetu našel fotografii člověka u hraničního kamene, kde v popisce bylo, že to je trojstátní bod. Nevím, ale místo bylo už za naší návštěvy pěkně upravené. V Hrčavě jsme přespali ve staré stodole, což bylo kvitováno s povděkem, neboť nad ránem se strhla bouře s krupobitím. Za těch pár hodin v této rázovité obci jsme se snažili poznat život a povahu místních Goralů. Jejich dialektu rozumíme obtížně. Považujeme jej za polštinu, oni říkají, že Poláci jejich řeč považují zase za češtinu. Tak si vlastně rozumí jen sami. Když už jsme byli u dvou ze čtyř trojstátních kamenů, naplánovali jsme si v roce 2006 při akci v Lužických horách návštěvu Trojmezí u Hrádku nad Nisou. Proudnice hraniční řeky Nisy se setkává s proudnicí Oldřichovského potoka a tvoří třetí trojstátní bod. Opět se jedná o bod určený geodeticky. Styk hranice Česka, Německa a Polska, je poměrně navštěvovaným místem. Region Trojzemí s městy Bogatynia - Hrádek nad Nisou - Zittau" vytvořil roku 2001 svazek "Malý trojúhelník" na počest čehož tu postavili památník. Ze všech navštívených trojmezí byl přístup k tomuto nejsnadnější. Zbýval poslední a našemu bydlišti nejbližší trojstátní bod. Je na soutoku Moravy a Dyje. Stýkají se tu hranice České republiky, Slovenska a Rakouska. Dvě největší moravské řeky, na pohled srovnatelné, vytvářejí u svého soutoku v nadmořské výšce 148 metrů devět kilometrů širokou údolní nivu s řadou mrtvých ramen, kterou pokrývá souvislý porost starého lužního lesa. Jedná se o jeden z nejrozsáhlejších lužních lesů v Evropě. ![]() Míjíme historický hraniční kámen z roku 1755. Pravý břeh Dyje i Moravy je v Rakousku, levý břeh Moravy na Slovensku. Na rakouském břehu je u rybářských chat vidět čeřeny. Čeřen je vodorovná čtvercová síť k lovení ryb, vypnutá křížovými oblouky připevněnými na tyči, kterou se síť zvedá nad hladinu. Velké čeřeny se zvedají kladkou, pneumatický čeřen vztlakem vzduchu. Ve sportovním rybářství je v ČR povolen čeřen o velikosti do 1 m2 k lovu nástražních rybek. V Rakousku jsou předpisy pro lov ryb tolerantnější, některé čeřeny jsou až 6×6 m veliké. K poslednímu trojstátnímu bodu z břeclavského nádraží a zpět jsem ušli 38 km. Asi 8 km jsme nachodili při kufrování navíc. Značení v lužním lese není moc kvalitní, lépe řečeno pro pěší žádné. Cyklisté mohou jet po bývalé signálce celkem bez problému, ale když jsme se nechtěli vracet 15 km zpět po asfaltu, dali jsme se lesní cestou směrem na nádraží v Lanžhotu. V lese bez značek, při zatažené obloze jsme ovšem udělali okruh a vrátili se cca 2 km před soutok. Naštěstí nebylo vedro a nelétali komáři, ale i tak návštěvu posledního bodu považuji za fyzicky nejnáročnější výkon. Ze čtyř trojstátních bodů České republiky jsem fyzicky v terénu viděl jen jeden. Tři byly v době mých návštěv pouze geodetické. Obcházení státní hranice je pro naší partou minulostí. Zajímavé je, že nikdo z mých přátel nebyl na všech čtyřech bodech se mnou. Někdo byl na třech, někdo na jednom, časové, nebo zdravotní možnosti tomu tak chtěly. Říkal jsem si, zda ještě někdo absolvoval všechny čtyři trojstátní body, rozhlížel jsem se po internetu, ale nikoho jsem nenašel. Je to časově dosti náročné, já jsem první dva navštívil "mimochodem", až třetí a čtvrtý byl cíleně naplánovaný. Ze svých turistických akcí natáčím dokumenty a reportáže, dříve na film super 8, dnes na video. Zpracoval jsem filmeček z návštěv českých trojstátních bodů, ale ani při prezentaci se mi nepřihlásil nikdo, kdo je všechny absolvoval. Proto bych přivítal, když někdo na článek zareaguje. Diskuse k tomuto článkupřidat názor zobrazit celou diskusi
Píšete, že byste rád, kdyby se vám ozval někdo, kdo navštívil všechna 4 trojmezí. Mě se to povedlo.
Byl jsem na všech čtyřech současných + na historickém ČSSR, NSR, NDR. Také jsem byl na všech čtyřech krajních bodech ČR.
A co Trojmezí u Aše? Historické česko - bavorsko - saské trojmezí to jste úplně opomenul. Toto trojmezí je narozdíl třeba od česko - německo - polského trojmezí, skoro tak staré jako český stát, tedy tisíc let.
Tak už jsem to vyřešil, nad Bumbálkou není žádné trojmezí. V podstatě to je trojpanství. Historické trojmezí Slovensko, Slezko, Morava je na Bílém Kříži
Na Bílém kříži je skutečně trojmezí třech zemí: Slezska, Moravy a Slovenska. Je to v místě zvaném "U kameňa" Vede sem i naučná stezka Gruň Bílý Kříž, zde je internetový odkaz http://www.stezka-grun.cz/posled_zast.html
Nejen všechna trojmezí, snažil jsem se navštívit všechny význačné body republiky, vystoupil jsem tedy na nejvyšší vrcholy všech hlavních geomorfologických celků ČR (94 vrcholů),navštívil jsem body S,J,V,Z, zmíněná trojmezí včetně CZ-Bavorsko-Sasko a CZ-Horní Rakousy-Dolní Rakousy, kromě nejvyššího bodu i nejnižší, dále středy republiky, před dokončením mám 101 nejkrásnějších vrcholů ČR, mám všechny moravské tisícovky a pokračuju na českých, kromě toho dělám Evropu, život je krátký....
Zdravím vás. Trojmezí jsem navštívil. Stálo to za to!!! Trojmezí s Rak. a Sl. jsme navštívili z Rakouska z obce Hohenau an der March. Bylo to 3-4km daleko. Trojmezí jsem navštívil cíleně. Navštívil jsem i historické trojzemí Bavorsko-Sasko-ČR. A na příští rok se chystám na trojmezí mora-Čechy- Kladsko a M-Č-Rakousko. viz http://www.alpenstock.cz/archiv/geografie/geografickerekordy.htm
Taky jsem absolvoval S,Z,J,V bod včetně středu ČRm Čech a Moravy
S pozdravem J- Klimeš - Alpenstock
Zdravím. Všechna 4 trojmezí jsem během 5 týdnů navštívil autostopem. 28.-29.9.2013 Hrčava - Plechý a 9.-10.10.2013 Hrádek nad Nisou - Kúty. Ze slovenské strany je přístup k soutoku mizerný. Nejhorší je ta spousta bahna po deštích. Další česká nej, jak píše pan Klimeš, mám v plánu navštívit v příští sezóně. Zejména S,J,V,Z a pak naplánuji něco dalšího. Pozdravuju z Třince!
Nejvýchodnější obcí ČR není Hrčava, nýbrž Bukovec, na jehož katastru se nachází samotný nejvýchodnější bod ČR (vede k němu i nedávno otevřená naučná stezka). Různých historických kamenů je všude plno, např. v Těšínských Beskydech lze nalézt velké nožství dochovaných hraničních kamenů Těšínského knížectví.
Děkuji za upřesnění. Nejvýchodnější bod republiky je v KATASTRU obce Bukovec. Centrum zástavby Hrčavy je ale trochu východněji, než centrum Bukovce. Ale nechci se přehadovat o pár desítek metrů, katastr Bukovce zasahuje více na východ, než hrčavský.
Historické kameny mezi zeměmi, nebo panstvím dřívějších vlastníků jsou historicky i výtvarně zajímavé a taky jsem jich několik navštívil, ale v článku jsem se věnoval jenom těm "úředně platným"
Všechna zmíněná trojmezí jsem navštívíla před lety při etapovém putování po hranicích naší republiky. Doporučuji i návštěvy krajních bodů republiky a také trojmezí historických zemí. Jsou to například trojmezí Čechy, Morava a Dolní Rakousy poblíž Slavonic, trojmezí Horní a Dolní Rakousy a Čechy poblíž Pohoří na Šumavě v Novohradských horách, dále trojmezí Bavorsko, Sasko a Čechy v Ašském výběžku, také vrchol Smrku v Rychlebkách je trojmezím mezi Moravou, Slezskem a Kladskem či Králický Sněžník je trojmezím mezi Čechami, Moravou a Kladskem. A Trojačka nad Bumbálkou byla zase místem, kde se dotýkaly hranice Uher, Slezka a Moravy. Na všech místech jsou dochované různě staré historické mezníky, které zdůrazňují význam těchto míst. Některé byly začleněny do současného značení hranice.
Zdravím vás. na Trojačce jsem byl a hraniční kámen viděl. Na jedné straně je napsáno Karlovice, tím je míněno Slezsko? . Díky za odpověď. JK
Směrem na Velké Karlovice je historické území Moravy. Podívejte se na tento zajímavý internetový článek: http://www.loudatour.cz/report_2010.php?id=3043&PHPSESSID=f4ec03be9c68bd1196f71482f2c85d70
Na jedné z doprovodných fotografií autora je vyfotografováno historické trojmezí na Trojačce a označuje ho ten menší pískovcový sloupek vpravo vedle současného hraničního mezníku III/1. Na hraničníku je vytesán název UHRY. V článku jsou popsána i jiná zajímavá historická trojmezí, tak máte další náměty na výlety.
Díky za nápad! JK
Trojmezí Slezska,Slovenska a Moravy se téměř jistě nachází u osady Bílý Kříž.
Pokud by jste měl zájem, můžu Vám přeposlat v příručku o Státni hranici z roku 1991, která v podstatě vysvětluje značení státni hranice, platí to dodnes, příručka se používala se na výuku Celní stráže a je tam vše o hraničních kamenech a značení SH.
Pane Dube,
děkuji za nabídku. Údaje jsem potřeboval, když jsem psal komentář do svého filmu. Něco jsem na internetu našel, určitě ale ne vše. Pokud ten předpis, o kterém píšete má nějaké číslo a dá se stáhnout, nebo přečíst na internetu, tak mi to příležitostně můžete poslat, pokud to máte naskenované naskenovan, tak záleží na Vás, ale pokud to máte v listinné podobě, tak ne. Já už mám tuto problematiku uzavřenou a nebudu dělat korekce v hotovém filmu, nebo tomto článku. Děkuji Vám za nabídku. A.L.
Zdravím vás, měl bych také o příručku zýjem, je možné mi ji nějak zaslat? Děkuji JK
Dobrý den, jestli je příspěvek stále aktuální, byla bych velmi ráda, kdyby jste mi zmíněnou příručku přeposlal. Na toto téma zpracovávám bakalářskou práci (MikoskovaT@study.fce.vutbr.cz)
Další související články:+ Túra na nejjižnější bod České republiky+ Kremenec přes vrcholy Mala a Wielka Rawka, Bieszczady + Modralová - Beskydok, k najsevernejšiemu bodu Slovenska |
|