Pláštěnky a ponča na hory, jak si vybrat pláštěnkuCo na sebe do deště a nepohody na horách? Pláštěnky a ponča11.4.2012 | Kamil Balaj
Nepohoda, slota, nečas, slejvák, déšť a nevím ještě jaká forma vody pronásledovala turisty, trekaře a vůbec návštěvníky přírody odjakživa. Proto také historie ochrany před ní je určitě stará, jak lidstvo samo. Ovšem na horách nebo při delším treku nastává problém, že ne vždy se můžeme okamžitě otočit a vrátit se do sucha a tepla nebo se jen prostě po túře převléci a usušit. ![]() Vzpomínám na dřevní začátky našeho cestování, kdy se říkalo, že nejlepší je k batohu (tehdy spíš krosně) přichycený pořádný pevný a velký deštník, který jen tak nějaký větřík nepoškodí. Většinou byly jako ochrana před deštěm k dostání jen tzv. "igelitové" průhledné PVC pláštěnky s opaskem ze stejného materiálu. V přírodě byly v podstatě nepoužitelné (byly velice náchylné k protržení) a často více mokré zevnitř od sraženého potu, než z vnějšku od deště. Proto zřejmě časem vznikly dvě skalní skupiny: "deštníkáři" a "pláštěnkáři" a jejich trampská odnož tradicionalistů tzv. "celtaři". Nutno podotknout, že argumenty každé se skupin mají něco do sebe, ale jako vždy a téměř všude ideální varianta v podstatě neexistuje. Snad s výjimkou nějakého prodyšného celotělového "skafandru", ale tady nastává problém s hmotností. Postupem času se "igelitové" pláštěnky proměnily v tzv. ponča (pláštěnky vcelku s otvorem pro hlavu po vzoru mexických oděvů), kde byly při výrobě použity materiály využívané k výrobě stanových tropik. S rozvojem membránových technologií se přesunula potřeba používání ochrany před vlhkem spíše na základní oblečení - nepropro bundy a také kalhoty. Čtěte také: Vliv počasí na plánování horských túr, turistika a počasí na horách Ovšem díky vyšší cenové hladině membránových kompletů (bunda a kalhoty nepropro tak za 5 000 Kč) vítězí "igelitová" PVC pláštěnka (nebo pončo - pláštěnka) za zhruba 50 až 150 Kč, nebo pončo za 500 až 1 500 Kč. Dnes se budeme věnovat především levnější variantě. Výhody a nevýhodyDeštníková klasikaTady jde o souběh tradice osvědčené generacemi a pragmatismu (stačilo to našim dědům, tak proč ne nám). Ovšem dnešní deštníky ze super a hyper marketů, většinou hliníkové konstrukce, jsou k tomuto účelu nepoužitelné, neboť sebemenší větřík nám z něho udělá spíše pouťovou atrakci než ochranu před deštěm. K tomu, aby se dal deštník používat musí být jeho konstrukce z pevných "drátů", pokud možno nedělených, a materiál krycího plátna musí být dostatečně pevný. Nejsem si jistý zdali se v dnešní době ještě takové kvalitní deštníky vyrábějí, ale jelikož občas deštníkáře na túrách vídávám, tak předpokládám že ano. Dobře se k tomuto účelu hodily různé staré deštníky po babičce, bytelné konstrukce s dřevěnou rukojetí. Nevýhodou používání deštníku je jejich omezená použitelnost za velkého větru a nebo bočního deště. Navíc nám po celou dobu používání zaměstná jednu ruku. Pláštěnka (pláštěnka tvar pončo)Dnešní PVC pláštěnky již nejsou tak choulostivé k mechanickému poškození (vyrábějí se o něco hrubší), ale základní problém se srážením vlhkosti a potu uvnitř (i přes různé větrací otvory) v podstatě zůstal. Vyrábějí se také v provedení pončo (bez zapínání, ať jen na opasek, knoflíky nebo zip), ale použitý materiál je pořád PVC. ![]() Proto se hodí spíš na jednorázové akce, jako tzv. havarijní varianta. Výhodou je jejich nízká hmotnost, malý objem a samozřejmě velmi nízká cena pohybující se ve stovkách korun. PončoU používání ponča (bývají buď jen na ochranu osoby nebo s tzv. "hrbem" na batoh) rovněž jeden problém zůstal s léty nevyřešen. I když poměrně spolehlivě chrání před deštěm turistu i s jeho bagáží, při dešti voda, která stéká po povrchu ponča, spolehlivě nateče do nohavic a následně do bot. Tady zkušení horalé používají ochranné návleky, i když ani ty problém zcela nevyřeší. Jejich výhodou je malý objem ve sbaleném stavu, odolnost proti mechanickému poškození, poměrně dlouhá životnost a přijatelná cena pohybující okolo 1 000 až 1 500 Kč. Rovněž možnost použití jako ochrana před rosou, pokud hodláte spát venku bez stanu. Hlavní nevýhoda je popsána výše. Další nevýhodou by mohla být nutnost dokonalého vysušení po použití před sbalením, neboť plíseň nám může naše pončo znehodnotit. Nepropro oblečeníS rozvojem membránových technologií se objevila možnost mít svoji pláštěnku nebo pončo neustále na sobě, bez ohledu na počasí. Nepromokavé membrány v sobě dokázaly spojit odolnost vůči vodě a zároveň propustit vodní páry vyprodukované tělem při pohybu. Dnes si můžete pořídit nejen nepropro bundu, ale také kalhoty a obojí za deště navléknout dle potřeby místo vaší "obyčejné" bundy nebo kalhot. Výhodou je malá hmotnost i objem při sbalení, dostatečná mechanická odolnost, možnost používat samostatně bundu nebo kalhoty a také nepotřebujete návleky. Nevýhodou je, že moderním technologiím také odpovídá dosti vysoká pořizovací cena. Tady se musíme připravit na komplet za takových 5 000 Kč. Několik dobře míněných rad na závěrNa prvním místě bychom si měli rozmyslet, kam vyrazíme a na jak dlouho. Podle toho volíme (pokud nevlastníme nepropro komplet, který můžeme brát prakticky všude a kdykoli - nízká hmotnost a malý objem k tomu přímo vybízí). Na kratší jednodenní túru a nebo rodinný výlet můžeme použít jen obyčejnou lehkou, na objem malou, skladnou a levnou pláštěnku s tím, že její použití je omezeno. Také můžeme použít dobrý a osvědčený deštník, pokud takový máme. ![]() Pončo (nebo celtu - nevýhodou větší hmotnost) určitě zvolíme na vícedenní trek anebo přechod pohoří "natěžko", kdy počítáme s tím, že nebude možnost každý den převléknout se do suchého oblečení, vysušit věci a nebo plánujeme spát "pod širákem" a nebereme s sebou stan. Není také od věci mít s sebou návleky pro případ popsaný výše. Mokrá vysoká tráva nebo křoví dokáží z našich kalhot či pohorek vytvořit pořádně nepříjemný "doplněk". Čvachtání v botech, do kterých nateklo z mokrých nohavic, je hodně nepříjemné a vaše nohy (ať máte ponožky jaké chcete) vám to vrátí hodně nepříjemným zápachem a otlaky, kterých se jen tak nezbavíte. Co se týká samotného nákupu pláštěnek, tady je jen několik tzv. "uni" velikostí M, L, XL (pro muže i ženy) a výrobce předpokládá, že většině padnou. Také je dobré při výběru pláštěnky nebo ponča poradit se s někým zkušeným nebo se alespoň zeptat prodávajících ve specializovaném sportovním obchodě. Pokud nechcete ztrácet čas chozením po obchodech, klidně svůj výběr můžete svěřit některému z internetových obchodů, ve kterých nakoupíte z domova. A pokud se vám zboží nebude líbit nebo nebude sedět velikost, můžete ho bez problému do 14 dnů vrátit. Jen ty nejlevnější pláštěnky nám prodraží případné poštovné (někde i balné). Pokud máte někdo dlouhodobější zkušenosti s určitým výrobkem, prosím o podělení se s ostatními dole v diskusi. Diskuse k tomuto článkupřidat názor zobrazit celou diskusi
Nevím, zda je Kamil Balaj rodilý Čech, či nikoli, ale aspoň redakce mohla některé věty přečíst sama a zjistit, že nedávají smysl, natož aby dodržovaly základní pravidla pro tvorbu vět; jsou krkolomné, naprosto chybí interpunkce a kde je, je v 90% špatně. Články tady čtu moc rád, ale tohle je fakt síla. Namátkou: -- "Není také od věci mít sebou návleky na boty a nohavice, pro případ popsaný výše a také mokrá vysoká tráva nebo křoví, dokáží z našich kalhot nebo pohorek pořádně nepříjemný doplněk." ??? --
Jinak moje zkušenost: nejlepší do deště jsou kraťasy a tričko, navrch jenom nepromokavou bundu, která pak rychle oschne a aspoň částečně mě drží v teple. Zkoušel jsem všechno možné, ale stejně přijdete na to, že když se pohybujete po horách a jdete s batohem celý den v dešti, promoknete tak jako tak! A boty jsou na řadě první, ať jsou naimpregnované třeba stokrát - otěry o trávu dělají svoje. Ani komunisti neporučili větru dešti a nedokázali ho ovládnout; a toto je stále. Neznám prostředek, který by zařídil 100% ochranu před deštěm, když jdete souvislejší pochod několik hodin s batohem (pokud existuje, rád se nechám poučit!). Na batoh pláštěnku doporučuju (pozor, je také mnoho šmejdů!), ale dovnitř vždycky balím věci do igelitek podle užívání - oblečení na spaní, termoprádlo, spodní prádlo, jídlo apod., vřele doporučuju, usnadní to pak i přerovnávání batohu, když něco hledáte narychlo. A už jsem se po horách něco nachodil, ačkoli nejsem zase tak stár...
jsem přestal počítat. Díky za upozornění, ty nejhorší "nepodarky" jsem opravil. Text jsem před zveřejněním nečetl (narozdíl od jiných), věřil jsem, že to kolega napsal řádně. Což se ale nestalo, neboť některé věty opravdu nedávaly vůbec smysl.
.. stane se, jenom mne to překvapilo. Ta hojnost!!! :-)
Bohužel článek nedává moc opravdu cílených rad, takže tady jsou:
* v článku nezdůrazněné návleky jsou naopak zcela zásadní, protože může být po dešti, ale projdete se zatravněnou loukou a můžete kalhoty/boty ždímat. Jasně, boty jsou impregnované, ale takové 3 hodinky pochodu v promáčené vysoké trávě v Rumunsku dají botám zabrat. Stačí lehké návleky, ne ty pevné s membránou jako jsou na ledovec, tady stačí lehké a skladné.
* nepropro oblečení je skvělé když hodně fouká a ještě musíte někam lézt (skály, obtížnější terén, balvany atd) - tam se s pončem uvztekáte.
* pončo je dobré na poklidné, třeba i delší túry, třeba do takových rumunských hor (nepočítaje skalnatý Retezat). Nejvíce se mi osvědčil Velbloud od Condora, který zakryje všechno. Nevýhoda je,že je lepší mít někoho k ruce, kdo pomůže se sundaváním přes hlavu. Jurek dělá taky tohle velké pončo, ale váží o 200g víc než Condor, takže pro mě zbytečnost.
* nepropro ani pláštěnka naopak nejsou dobré do tropů (stačí podhůří Himaláje v Nepálu) - tam je takové vedro a vlhkost, že je člověk v tričku - tam by se ideálně hodil ten deštník, nebo jako my jen zakrýt batoh a holt promoknout :-)
Cestování zdar!
mě Tilak plně vybavil nepropro oblečením, občas používal tzv. "atombordel", vojenskou protichemickou pláštěnku. Byla docela odolná proti oděru i perforaci a ještě před pár lety byla ke koupi v armyšopech.
na chemický poplach a pokřik Plyn-postřik, že? :-)))
déšť, průtrž mračen a nebo "hovna" s háčky :-))
používám zmíněné membránové oblečení, ale nosím též takovou bytelnou zelenou pláštěnku z Fatry Napajedla. Batoh nechráním, na to mám osvědčené igelitové tašky, či pevné pytle na odpadky. Jinak nejlepší ochrana před deštěm, je důkladné sledování předpovědí a následné plánování túry. Byť to není 100%, většinou to funguje.
zemi, asi pončo nepomůže. Naštěstí na Slovensku Slota již přešla a pláštěn tam není zapotřebí. Snad se vyčasí i u nás, neboť Nečas je tu fakt přesčas a pěkného počasí se nedostává.
Další související články:+ Opruzeniny, nepříjemný společník na letních trecích - prevence a léčba+ Kalhoty pro turistiku nebo treking + Outdoorové vybavení na vícedenní treky aneb co si s sebou vzít na hory + Vysypáno z batohu anebo co s sebou na túru do Tater? + Vliv počasí na plánování horských túr, počasí na horách + Táboření a bivakování v přírodě a na horách legálně? + Jídlo a pití na vícedenním treku, jídelníček a doporučení pro vyváženou stravu (1) + Co je to treking, turistika, alpinismus a horolezectví? Definice pojmů |
|